
% Copyleft (c) 2003-2007 Juhapekka "naula" Tolvanen <juhtolv@iki.fi>
% http://iki.fi/juhtolv/ . This Master's Thesis is free; it may be copied,
% distributed or modified under certain conditions, but comes WITHOUT
% ANY WARRANTY; see the Design Science License for the precise terms
% and conditions: http://www.dsl.org/copyleft/dsl.txt .

\chapter{Loppupäätelmiä}

\epigraph{Tätä hetkeä kartoin, tätä väistin, tätä niin pelkäsin \\
Sen on tultava loppuun \\
Nyt on aika}%
{\href{http://www.apulanta.fi/}{Apulanta} \\
(Sanat: Toni Wirtanen)}

\section{Tärkeimmät diskurssit}

Diskurssien tärkeyden olen määritellyt sen mukaan, kuinka monesta
artikkelista ko. diskurssiin kuuluvia tekstipätkiä löytyi.

\subsection{Homoliittokeskustelu}

Diskurssien tärkeysjärjestys varsinaisessa homoliittokeskustelussa
muodostui tällaiseksi:

\begin{enumerate}


\item Lapset ja niiden kasvatus: 15 artikkelia.

\item Perhe ja avioliitto: Yhteiskunnan perusyksikkö ja tukipilari: 15
  artikkelia.

\item Homo- ja lesborakkauden ja sen ilmenemismuotojen trivialisointi,
  nimittely ja lainausmerkkeihin laittaminen: 14 artikkelia.

\item Syväänjuurtuneen käsitteen voima (avioliittoa ja perhettä
  määritellessä): 12 artikkelia.

\item Jos tämä laillistetaan, laillistetaan pian myös tuo: 10 artikkelia.

\item Homoparien juridisia ongelmia: 8 artikkelia

\item Tapaus Kari Häkämies: 8 artikkelia.

\item Työttömyyden hoito on tärkeämpää: 5 artikkelia.

%\item Vähemmistön ongelma: 4 artikkelia.

%\item Ruotsin malli: 3 artikkelia.

%\item Yhdessäasujien tasa"-arvo: 3 artikkelia.

%\item Tapaus Rainer Hiltunen: 2 artikkelia.

\end{enumerate}

Joko homojen ja lesbojen avioliittoa tai rekisteröityjä parisuhteita
tai molempia vastustettiin usein sillä perusteella, ettei niistä voi
syntyä lapsia. Homo- ja lesboparien lastenhankintaa (adoptiolla tai
lesboparien tapauksessa myös keinohedelmöityksellä) taas vastustettiin
siksi, koska uskottiin lasten kasvavan jotenkin ''kieroon'', mikäli he
joutuisivat homo- tai lesboparin hoidettavaksi. Tieteellisiä
todisteita näille väitteille ei keräämissäni kirjoituksissa ollut
lainkaan.

Olennaisena avioliiton käsitteeseen sisältyy monien keskustelijoitten
mukaan lasten tekeminen eli suvunjatkaminen, mutta samalla saatettiin
vedota myös ns.\ teoreettiseen mahdollisuuteen hankkia lapsia; näin
siis saatiin ''selitettyä pois'' se tosiseikka, etteivät edes kaikki
heteroparit hanki lapsia.

Heteroseksuaalista avioliittoa ja heteroseksuaalista perhettä
pidettiin myös yhteiskuntamme tärkeänä perusyksikkönä ja pilarina.
Siihen kajoamisen katsottiin saavan aikaan sen, että yhteiskunta
murtuu ja hajoaa.

Homo- ja lesborakkauden triviliasointi, nimittely ja lainausmerkkeihin
laittaminen oli myös aika yleistä. Esim.\ yhdessä asuvien homo- ja
lesboparien elämä oli homovastaisten kirjoittajien mukaan esim. vain
''asumista, olemista ja perimistä'' tai ''kotileikkejä ja
lastenkasvatuspuuhia''.

Eräitten keskustelijoitten mukaan avioliitto ja perhe on määritelmän
mukaan, käsitteellisesti, vain ja ainoastaan miehen ja naisen välinen
asia ja täten homoilla tai lesboilla ei kertakaikkiaan voi olla
avioliittoa tai perhettä. Tämä käsitys on ollut voimassa jo hyvin
kauan ja se on erittäin syväänjuurtunut ja siksi siihen kajoaminen
loukkaa kansan syvimpiä tuntoja ja käsityksiä normaaliudesta.
Tuollaista loukkaantumisreaktiota voisi ainakin lainausmerkeissä
kutsua \emph{''primitiivireaktioksi''}, mutta osuvampaa lienee käyttää
niistä nimitystä ''välitön tunnepitoinen reaktio (jota ei ole kunnolla
pohdittu ja jossa etenkään argumentoinnin loogisuutta ei ole
mietitty)''. On jotenkin kummaa, että esim. ''eettisuskonnolliset
\emph{tunteet}'' tai ''\emph{enemmistön luonnollinen ja syviin
  vaistotoimintoihin perustuva reaktio}'' olisivat ihmisten etiikan
pohjana. Joissakin kirjoituksissa sallittiin homoille ainakin
rekisteröity parisuhde, mutta sitä ei heidän mielestään saanut kutsua
avioliitoksi ja em. syväänjuurtunut avioliittokäsite oli silloinkin
usein perusteena. Mutta joissakin kirjoituksissa vastustettiinkin jopa
homojen ja lesbojen parisuhteen rekisteröintiä.

Välillä väitettiin, että jos laillistetaan homous tai homoliitot, niin
seuraavaksi laillistetaan jotain muita (ainakin kirjoittajan mielestä)
sairaita ilmiöitä, kuten moniavioisuus, kleptomania, pyromania,
eläimiinsekaantuminen, pedofilia tai eläimen tai lapsen kanssa
naimisiin meneminen. Esioletuksena oli se, että lukija ilman muuta
pitäisi noita lueteltuja ilmiöitä paheksuttavina ja siksi sellaisina,
joihin ajautumista piti visusti varoa. Tällaisissa kirjoituksissa
tosiaankin saatettiin unohtaa, että homous tai tarkemmin sanottuna
homoseksuaaliset teot tulivat Suomessa laillisiksi jo vuonna 1971.

Homoparien juridisia ongelmia kuvailtiin narratiiveilla: Esim. milloin
mikäkin viranomainen saattoi kovinkin mielivaltaisesti tulkita
kauankin yhdessä asuneen homo- tai lesbopariskunnan virallisesti
ventovieraiksi.

Oikeusministeri Kari Häkämiestä kuvailtiin lähinnä niin, että hänen
odotettiin olevan ns.\ ihmisoikeusministeri. Lisäksi hänen odotettiin
oikeusministerinä tietävän, miten homoliittoasiassa tulisi toimia,
mutta hän siis oli heidän mukaansa epäonnistunut siinä. Häkämiehen
omista puheista kävi ilmi, että hän ei osannut tai halunnut lähestyä
koko asiaa vain juridisena kysymyksenä, vaan arvo- ja
tunnekysymyksenä. Lisäksi hän melko mielivaltaisesti veti
hyväksyttävän ja ei"-hyväksyttävän välisen rajan.

Keskustelun aikoihin Suomessa vallitsi työttömyys, jota pidettiin
varsin kovana. Eräissä kirjoittajissa herättikin närää se, kun
eduskunta ei heidän mielestään paneutunut riittävän tarmokkaasti
työttömyyden hoitamiseen vaan sen sijaan keskusteli, siis ''hupaili''
ja ''löperehti'' homoliitoista.

\subsection{Homouskeskustelu}

Vastaavasti homoudesta yleensä keskusteltaessa tärkeimmiksi
diskursseiksi muodostuivat nämä:

\begin{enumerate}

\item Kristillinen diskurssi: 18 artikkelia.

\item ''Ajan henki'': Homomyönteiset suuntaukset yhteiskunnassamme: 9 artikkelia.

\item Eheytysliikkeet ja niitten kritiikki: 7 artikkelia.

\item Homous on sellaista, mille ei voi mitään: 7 artikkelia.

%\item Luonto: 3 artikkelia.

%\item Poikkeavuus: 3 artikkelia.

%\item AIDS: 3 artikkelia.

\end{enumerate}

Kristillisessä diskurssissa toimittaessa väitettiin, että Raamattu oli
täysin yksiselitteisesti homoutta vastaan ja sen vuoksi homoliittoja
ei pitänyt missään tapauksessa sallia. Usein myös osoitettiin
raamatunkohtia, jotka kirjoittajan mielestä selkeästi osoittavat, että
näin on ja usein niitä myös siteerattiin. Arvatenkin päinvastaistakin
raamatuntulkintaa tuotiin esiin ja silloin lähinnä vedottiin Boswellin
tutkimukseen, joka osoitti varhaisten kristittyjen siunanneen
homoliittoja ja vielä enemmän Nissisen teologiseen tutkimukseen, jossa
tarkemmin analysoitiin Raamatun erilaisia kohtia, joiden katsottiin
kuvaavan homoutta. Jotkut kristitytkin olivat sitä mieltä, että homo-
ja lesbopareille tulisi sallia parisuhteen rekisteröinti, muttei
avioliittoa.

Välillä väitettiin, että ''ajan henki'' oli sokaissut poliitikkojen
silmät tai että he vain myötäilivät muotivirtauksia esim.\ äänten
menettämisen pelossa. Tiedotusvälineiden ja julkkisten epäiltiin
myötäilevän homojen ja lesbojen vaatimuksia julkisuudenkipeyden
vuoksi. Homouteen suvaitsevasti suhtautuvia ajatuksia pidettiin
jotakuinkin ''nykyajan kotkotuksina''. Eheytysliikkeetkin olivat
esillä: Nuo liikkeet tai oikeammin niiden edustajat väittävät homouden
olevan mm. lapsuusaikaisista kokemuksista johtuvaa seksuaalista
rikkinäisyyttä ja homoudesta heterouteen siirtyminen määriteltiin
''eheytymiseksi''. Merkillepantavaa kuitenkin oli se, että jopa
eheytysliikkeitten edustajat ja ''eheytystä'' läpikäyvät itsekin
tunnustivat, että eheytyjä joutuu käsittelemään eheytymistään koko
loppuelämänsä eikä koskaan ole täysin vapaa ''homoseksuaalisista
kiusauksista''. Kieltämättä herää kysymys: Mitä se sellainen
eheytyminen sitten on? Eheytysliikkeitä kritisoitiin lähinnä siitä,
ettei heidän väitteilleen ollut olemassa minkäänlaista kunnollista
tieteellistä näyttöä.

Homoutta kuvattiin ilmiönä, josta on täysin turhaa sortaa tai
rangaista, koska sille ei voi mitään ja koska siitä ei ole mitään
todellista haittaa. Tällöin sitä verrattiin esim. punatukkaisuuteen
tai vasenkätisyyteen, joista on joskus sorrettu ihmisiä täysin
turhaan.

\section{Implikaatiot homo"- ja lesboidentiteetille}

\begin{sloppypar}
  Tätä gradua tehdessäni luin myöskin Marjo"-Riitta Reinikaisen
  yhteiskuntapolitiikan gradun nimeltä ''Homo- ja lesboidentiteetin
  mahdollisuudet --- tiedon merkitys identiteetille''
  \citepbooks{reinikainen93:homo}. Siinä tutkittiin sitä, miten
  tutkimusajankohtaa edeltävinä vuosina sanomalehdissä esiintynyt
  kirjoittelu homoista ja lesboista kuvaili homoseksuaalisuutta ja
  millaista tietoa se niistä antoi ja millaisia aineksia ne antoivat
  homo- ja lesboidentiteetin rakentamiseen. Tuollaista näkökulmaa
  haluan tässä hieman soveltaa omaankin tutkimusmateriaaliini. Eli
  kysymyksen voisi muotoilla vaikka näin: Miltä mahtaisi vielä
  kaapissa olevasta nuoresta homosta tai lesbosta tuntua lukiessaan
  noita tutkimukseni kohteeksi päätyneitä lehtiartikkeleita ja
  millaisia rakennusaineksia hän voisi niistä saada identiteetilleen?
\end{sloppypar}

Ainakin artikkeleissa tulee esiin jopa heteroitten taholta hyväksyntää
homoille ja lesboille. Kuten jo mainitsin, jopa heterot itse ovat
saattaneet sivusta seurata homo- ja lesboparien onnellista yhteiseloa.
He eivät myöskään koe homojen ja homoparien olemassaoloa ja läsnäoloa
minkäänlaiseksi uhkaksi. Toisinsanoen artikkeleista käy ilmi myös se,
että on täysin mahdollista elää onnellista ja täysipainoista elämää
kaapista ulostulleena homona tai lesbona ja heteroittenkin keskuudessa
ja kenties jopa homo- tai lesbosuhteessa eläen. Olipa jopa muutama
homon tai lesbon isä tai äiti saanut äänensä kuuluviin ja päässyt
kertomaan, että hän hyväksyy oman lapsensa homouden tai lesbouden
täysin. Artikkeleista kävi muutenkin ilmi, että heteroissa kyllä on
paljon niitäkin, joilla ei ole mitään homoja ja lesboja vastaan.

Valitettavasti myöskin erilaisia homouden vastustajia riitti:
Kaikenlainen homojen, homouden ja siihen liittyvien asioitten kuten
homorakkauden trivialisointi, nimittely ja lainausmerkkeihin
laittaminen saattaa hyvinkin herättää jossakussa niin suurta pelkoa ja
ahdistusta, ettei uskalletakaan tulla kaapista ulos.

On siis aika vaikea arvata, miten helposti joku tietty homo tai lesbo
uskaltaa tulla kaapista ulos luettuaan noita tutkimiani artikkeleita.
Lopputulokseen voi vaikuttaa myöskin se, mitä sanomalehtiä juuri ko.
nuorella homolla tai lesbolla on mahdollisuus saada luettavakseen
tavalla tai toisella. Joka tapauksessa ainakin näissä minun
tutkimissani lehdissä oli ihan jokaisessa sekä homoutta puolustavia
että vastustavia kirjoituksia. Ei pidä kuitenkaan unohtaa muittenkaan
tietolähteitten vaikutusta homo- tai lesboidentiteetin rakentamisessa,
esim. näitten:

\begin{itemize}

\item Lähimmistä kirjastoista ja kirjakaupoista löytyvä kirjallisuus.

\item Oman koulun seksivalistustunnit.

\item TV"-ohjelmat.

\item Koulutoverit ja heidän mielipiteensä.

\end{itemize}

Ei kannata unohtaa myöskään tätä: Tätä kirjoittaessa eletään vuotta
2007 ja se tarkoittaa sitä, että tutkimusaikavälistä (helmi-huhtikuu
1996) on jo kulunut noin kymmenen vuotta. Siinä ajassa asenteet homoja
kohtaan ovat saattaneet parantua hyvinkin paljon.

\section{Lopuksi}

Olen siis selvittänyt, mitä kaikkea oli kevään 1996
homoliittokeskustelu ja miten siinä kuvailtiin toisaalta homoliittoja
ja toisaalta homoutta yleensä. Mutta se tärkein tutkimusongelma on
tämä: \emph{Mikä niissä homoliitoissa tai homojen avioliitoissa on
  niin kamalaa eräitten mielestä?} Luulen löytäneeni tuohon
kysymykseen ainakin jonkinlaisen vastauksen:

Joku tai jotkut määrittelivät avioliiton. Tarkemmin sanottuna se
muotoutui vuosien saatossa sosiaalisesti. Monissa yhteiskunnissa siinä
prosessissa pääsi käymään niin, että homo- ja lesboparit jäivät tuon
määritelmän ulkopuolelle. Eräät pitävät sitä niin kiveen hakattuna ja
lopullisena totuutena, ettei siihen voida missään tapauksessa kajota.

Tässä tutkimassani keskustelussa esiinnousseet inhimilliset toiminnot
tai diskurssit, joilla tätä ''totuutta'' ylläpidetään, ovat ainakin
nämä:

\begin{itemize}

\item Raamattuun tai muuhun uskonnon oppikirjaan vetoaminen.

\item Työttömyydenhoidon tärkeyden (yli)korostus.

\item Homorakkauden trivialisointi, nimittely ja lainausmerkkeihin
  laittaminen.

\item Rinnastukset muihin ei"-toivottuihin ilmiöihin.

\item Yhteiskunnan peruspilari ja perusyksikkö "=ajattelu

\end{itemize}

Toisaalta ainakin maallikot ovat joutuneet jopa reifikaation uhreiksi:
He eivät enää kovin hyvin näe, miten tähän tilanteeseen on päädytty ja
miksi tässä tilanteessa ollaan. Se ilmenee esim. tokaisuina tyyliin:
''Avioliitto on heterojuttu''.

Akateemisilla piireillä on sentään jotain yritystä legitimoida
tiukasti heteroseksuaalisuuteen perustuva avioliittoinsituutio.
Legitimaatio on vallitsevien yhteiskunnallisten instituutioiden
ylläpitämiseen tähtäävää toimintaa. Berger ja Luckman tarkoittavat
sillä mekanismeja, joiden avulla institutionaalisista rakenteista ja
niihin liitetyistä merkityksistä pyritään tekemään hyväksyttäviä,
uskottavia ja yleispäteviä. Ihmiset pyritään integroimaan
vakiintuneisiin sosiaalisiin instituutioihin osoittamalla niiden
toimintakäytännöt objektiivisesti perustelluiksi ja subjektiivisesti
mielekkäiksi.\citepbooks[224]{aittola}.

Valitettavasti akateemisetkin piirit takertuvat käsitteellisyyteen ja
antavat liikaa painoarvoa maallikoiden ''primitiivireaktioille'',
joten heidän legitimaatioyrityksensä jää vajavaiseksi. Vaikka he
kykenevätkin edes jotenkuten näkemään, miten tähän tilanteeseen on
päädytty ja miksi tässä tilanteessa ollaan, he eivät edes yritä
dereifikaatiota vaan he jättävät maallikotkin pyöriskelemään
''primitiivireaktioissaan''.


%%% Local Variables: 
%%% mode: latex
%%% TeX-master: "sosl70c"
%%% coding: utf-8 ***
%%% End: 
